Négy évvel ezelőtt csaknem 500 ezer adós, 3500 milliárd forint értékű devizahitelét forintosították egyik napról a másikra. A forintosítással megszűnt az árfolyamkockázat, vagyis a forint gyengülése vagy erősödése nem befolyásolja közvetlenül a fennálló tartozások összegét, a havi törlesztők nagyságát. A kamatkockázat azonban megmaradt, ez pedig már az MNB-t is aggasztja. Szerencsére, van megoldás a problémára!
A forintosított devizahitelek még mindig itt élnek velünk, 2018. harmadik negyedévében az MNB adatai szerint 1372 milliárd forintra rúgott az ilyen lakáscélú és szabad felhasználású jelzáloghitelek összege. Ebben nincsenek benne azok a szerződések, amelyek nem fizetés miatt időközben követeléskezelőhöz kerültek, vagy amelyeket az adósok újabb, feltételezhetően kedvezőbb kondíciójú kölcsönből kiváltottak. Ha érdekel a hitelkiváltás, nézd meg a Bankmonitor Hitelkiváltás Kalkulátorával, hogy te mennyivel kapnál jobb feltételeket most a bankoktól, vagy milyen lehetőséged van kisebb kamatkockázatú hitelbe átszállni.
Ketyeg a kamatbomba
A forintosítás óta az adósok azt tapasztalják, hogy a havi törlesztőjük csaknem folyamatosan csökken, ami azért van, mert a referenciakamat, vagyis a három havi bankközi kamatláb – a BUBOR – a 2015-ös 2,1%-ról mostanra 0,15%-ra csökkent. A forintosított lakáshitelek kamatát pedig a BUBOR és az 1-4,5%-os kamatfelár összege adja.
A grafikonon jól látszik, hogy volt már lényegesen alacsonyabb (0,02%) is a BUBOR a forintosítást követően, és bár 2019-ben eddig emelkedést látunk, még mindig rendkívül kedvező a referenciakamat szintje az adósok számára.
![](https://bankmonitor.hu/wp-content/uploads/2019/02/01121736/forintos%C3%ADt%C3%A1s-ut%C3%A1ni-kamatok.jpg?x60305)
Igen ám, de a forintosított devizahitelek jelenleg 3 hónapos kamatperiódusúak, vagyis a BUBOR változása nagyon hamar átárazza ezeket a kölcsönöket. Elég belegondolni abba, hogy a 2015-ös forintosításkor 2,1% volt a BUBOR, de a 2009-es viharos évben csaknem 10%-on is járt már. Habár ilyen kamatemelkedés normál esetben nem várható a következő pár évben, már 2% plusz is 15-16 ezer Ft-os törlesztőrészlet emelkedéssel járhat.
Mindez a napi.hu információi szerint már a Magyar Nemzeti Bankot is cselekvésre késztetheti, ugyanis az MNB adatai szerint 1189 milliárd forintnyi olyan egykori devizahitel van jelenleg, amelynek kamatai 3 havonta változhatnak. Az MNB valószínűleg már tárgyal a Bankszövetséggel egy esetleges általános megoldásról, ám ez adósok maguk is kezükbe vehetik a sorsukat, és válthatnak hosszabb kamatperiódusú, a kamatemelkedésnek jobban ellenálló hitelre. Ideje mindenkinek tenni az ügy érdekében, mert a Bankmonitor is írt arról, hogy az MNB elkezdett felkészülni az alacsony kamatszintek végére, és már azt is bejelentették, hogy minek kell történnie ahhoz, hogy lépjenek. Erről itt olvashatsz részletesen.
Vagyis senki nem mondhatja, hogy nem szóltak időben!
Az újonnan hitelt felvevők egyébként már szinte kizárólag 5-10 éves kamatperiódusú, vagy végig fix kamatú kölcsönöket választanak, az 1 évre vagy ennél rövidebb időre fixált kamatú hitelek gyakorlatilag senkinek sem kellenek. Itt olvashatsz erről részletesen.
Mit tehetsz volt devizahitelesként?
Ha változó kamatozású hiteled van, akkor érdemes lehet hosszabb kamatperiódusú, a kamatkockázatoknak jobban ellenálló hitelre váltanod. Ezzel ugyanis előre bebiztosíthatod magad egy esetleges kamatemelkedés esetére, ami a havi törlesztőket is megdrágíthatja. Azt, hogy milyen lehetőségeid vannak meglévő hiteled lecserélésére, a Bankmonitor Hitelkiváltás Kalkulátorával pontosan kiszámolhatod.